ВДОСКОНАЛЕННЯ ПРИНЦИПІВ ДЕРЖАВНОЇ РЕГУЛЯТОРНОЇ ПОЛІТИКИ У СФЕРІ ГОСПОДАРЮВАННЯ В КОНТЕКСТІ АДАПТАЦІЇ НОРМОПРОЄКТНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ДО ACQUIS ЄС - Петруненко, Я. В. (Правова держава, 2025)
Стаття присвячена науково-практичним засадам підвищення ефективності нормопроєктної діяльності в Україні через повний регуляторний цикл «ex ante» – «ухвалення» – «ex post» з урахуванням вимог європейської інтеграції. Обґрунтовано, що чинні принципи державної регуляторної політики (доцільність, пропорційність, ефективність, збалансованість, передбачуваність, прозорість і врахування громадської думки) виконують роль декларативних орієнтирів, однак потребують операціоналізації у вигляді чітких процедур і мінімальних стандартів на всіх стадіях підготовки регуляторних актів. Мета роботи – сформувати доказові, узгоджені зі стандартами ЄС (better regulation), пропозиції щодо вдосконалення планування регуляторних ініціатив, аналізу регуляторного впливу (RIA) та відстеження результативності. Методологічну основу дослідження становлять порівняльно-правовий аналіз керівних документів ЄС і OECD, доктринальний підхід, кейс-стаді державної практики (рішення Державної регуляторної служби України щодо відмови або усунення порушень, кількісні аналізи регуляторних впливів центральних органів виконавчої влади), а також інституційний аналіз ролей Державної регуляторної служби України, Міністерства юстиції України, парламентських структур і судів. Наукова новизна результатів проведеного дослідження полягає у системному пакеті законодавчих і організаційних пропозицій: запровадження 12-тижневого стандарту консультацій «call for evidence», обов’язкового SME-test і competition-assessment у складі RIA, принципу «one-in – one-out», цифрової готовності норм (machine-readable, API, відкриті дані), незалежного контролю якості за зразком RSB, а також планового ex post-оцінювання (REFIT-орієнтація). Практичне значення одержаних результатів полягає у конкретних механізмах: єдиний публічний реєстр намірів і календар консультацій; скринінг проблеми до старту RIA; матриця пріоритизації; інструменти гнучкості (fast-track із запобіжниками, sunset/review-клаузи, regulatory sandbox); KPI-архітектура з базовими лініями та відкритими дашбордами. Очікувані результати від імплементації – зниження регуляторного тягаря, покращення якості та передбачуваності «правил гри», зростання участі стейкхолдерів і довіри, посилення конкуренції та інновацій, а також прискорення наближення до acquis ЄС. Матеріали статті можуть бути використані як базовий проєкт оновлення ст. 4 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та дорожньої карти інституційної гармонізації.